Võtke ühendust ja me aitame teid!
Kui teil on küsimusi, võtke meiega julgelt ühendust või broneerige (online) kohtumine.
Katrin Tamm +372 6510291 info@õigusabi.ee Õigusabi OÜ
![](https://xn--igusabi-00a.ee/wp-content/uploads/2024/07/katrin.webp)
Tööõiguse advokaat
Tööõiguse advokaat toetab ja esindab nii tööandjaid kui ka töötajaid erinevates tööõigusega seotud küsimustes. Meie eesmärk on tagada, et kõik osapooled mõistaksid oma õigusi ja kohustusi töösuhetes.
Töölepingu mõiste
Tööleping on tööõiguse alustala, mis määratleb töötaja ja tööandja vahelised suhted. Töölepingus sätestatakse töötingimused, sealhulgas tööaeg, tööülesanded, ja töötasu. Hea leping kaitseb mõlema poole õigusi ja ennetab hilisemaid vaidlusi.
Töölepingu koostamisel on oluline olla täpne ja selge, et vältida võimalikke arusaamatusi. Selleks, et tööleping oleks seadusega kooskõlas, tuleb järgida töölepingu seadust ja muid asjassepuutuvaid õigusakte.
Tööandja ja töötaja õigused ning kohustused
Töösuhetes on tööandjal ja töötajal teatud õigused ja kohustused. Tööandja kohustused hõlmavad muuhulgas tööohutuse tagamist, töötasu maksmist ja puhkuse andmist. Tööandjal on ka õigus nõuda töötajalt tööülesannete täitmist vastavalt lepingule.
Töötaja kohustused on tööülesannete täitmine, tööajast kinnipidamine ning tööandja vara ja ettevõtte maine austamine. Töötajal on õigus saada õiglast töötasu, kasutada puhkust ning töötada ohututes tingimustes.
Töötasu, puhkus ja muud hüved
Töötasu on töö eest makstav tasu, mis peab olema õiglane ja vastama töölepingus kokkulepitule. Puhkus on töötaja õigus, mis võimaldab tal töölt puhata ja taastuda. Puhkuse andmine ja selle kestus on reguleeritud seadusega.
Lisaks töötasule ja puhkusele võivad esineda muud hüved, nagu tervisekindlustus, töövälised koolitused ja ettevõtte pakutavad teenused. Need hüved motiveerivad töötajaid ja parandavad töösuhte kvaliteeti.
Tööõiguse advokaat aitab kõigis neis küsimustes, et töösuhted oleksid ladusad ja seaduslikud.
Töövaidluste lahendamine
Töövaidluste lahendamine tagab töötajate ja tööandjate õiguste kaitse. Arutame siin, kuidas töövaidluskomisjoni protsess toimib, millised on kohtuvälised lahendused ja kuidas lahendada töölepingu lõpetamise erimeelsused.
Töövaidluskomisjoni protsess
Töövaidluskomisjon on kohtuväline organ, mis lahendab töösuhetest tulenevaid vaidlusi. Komisjon moodustatakse, et erapooletult ja efektiivselt lahendada konflikte töötajate ja tööandjate vahel. Meie seadusandlus näeb ette, et töövaidluskomisjoni saab pöörduda nii töötaja kui ka tööandja.
Töövaidluse esitamine: Töötaja või tööandja saab esitada komisjonile kirjaliku avalduse. Avaldus peab sisaldama vaidluse üksikasju ning vajalikud tõendid.
Protsessi kestus: Komisjon peab asja menetlema nelja kuu jooksul alates avalduse esitamisest. Protsess ise hõlmab istungit, kus mõlemad pooled saavad esitada oma seisukohad ja tõendid.
Lahendi täitmine: Töövaidluskomisjoni lahend on täitmiseks kohustuslik. Kui üks pooltest ei nõustu lahendiga, on tal õigus pöörduda edasi kohtusse.
Kohtuvälised lahendused
Kohtuvälised lahendused on levinud viis töövaidluste lahendamiseks, kuna need on tihti kiirem ja odavam viis konflikti lahendamiseks.
Läbirääkimised: Läbirääkimised tööandja ja töötaja vahel võivad olla esimene samm. Läbirääkimised võivad tuua kiire lahenduse, kui mõlemad pooled on valmis kompromisse tegema.
Vahendamine: Mõnikord kutsutakse vaidluse lahendamiseks sõltumatu vahendaja, kes aitab pooltel jõuda kokkuleppele. Vahendaja eesmärk on toimida erapooletult ning aidata leida vastastikku sobiv lahendus.
Usaldusisik: Mõnel juhul võib ka ettevõtte usaldusisik aidata lahendada vaidluse, kasutades oma positsiooni ja teadmisi.
Töölepingu Lõpetamise Erimeelsused
Töölepingu lõpetamisel võivad tekkida erimeelsused, eriti kui lõpetamine toimub vaidlusalustel põhjustel.
Mõjuv põhjus: Tööandja peab esitama mõjuva põhjuse lepingu lõpetamiseks. Üldised põhjused võivad olla katsetähtaja ebarahuldavad tulemused või tõsised rikkumised.
Hoiatused ja ülesütlemisavaldus: Tööandja peab tavaliselt andma töötajale hoiatuse enne lepingu lõpetamist. Kui töötaja ei paranda oma käitumist või töösuhet rikkumist, väljastatakse ülesütlemisavaldus.
Töölepingu lõpetamise vaidlustamine: Töötajal on õigus vaidlustada ülesütlemine töövaidluskomisjonis, kui ta leiab, et see on ebaõiglane. Vaidluse korral peab komisjon kaaluma kõiki tõendeid ja asjaolusid, et teha õiglane otsus.
Tööõiguse praktika
Tööõiguse praktika hõlmab valdkondi nagu konkurentsipiirang ja konfidentsiaalsus, tööaeg ja töökorraldus, ning tööohutus ja töötaja koolitamine. Need teemad on väga tähtsad nii tööandjatele kui ka töötajatele.
Konkurentsipiirang ja konfidentsiaalsus
Konkurentsipiirangud on lepingutingimused, mis takistavad töötajal teatud aja jooksul pärast töölt lahkumist konkureerimas tööandjaga. Seda tehakse selleks, et kaitsta ettevõtte ärisaladusi ja säilitada konkurentsieelist. Tavaliselt määratakse tähtaeg, mille jooksul töötaja ei või osutada samalaadseid teenuseid samas valdkonnas.
Teine oluline aspekt on konfidentsiaalsus, mis tähendab, et töötaja peab hoidma saladuses ettevõtte tundlikku teavet. See võib hõlmata äriplaane, klientide andmeid ja muud ettevõtte jaoks olulist informatsiooni. Need tingimused tuleb alati sõlmida kirjalikult ning töötaja ja tööandja vahel peab olema selge arusaam nende järgimise kohta.
Tööaeg ja töökorraldus
Tööaeg ja -korraldus viitavad sellele, kuidas tööpäevad ja -tunnid on korraldatud. Eestis määratakse tavaliselt maksimaalne tööaeg nädalas ning iga tööandja peab järgima seadusega kehtestatud norme. Paljudes kohtades kasutatakse summeeritud tööaega, mis võimaldab töötundide arvestamist pikema perioodi jooksul, mitte ainult igal nädalal.
Töökorraldus hõlmab ka tööainete ja ülesannete jaotust, puhkepauside kavasid ning täpseid tööülesandeid. See võib sisaldada ka ettenähtud juhiseid, kuidas eri ülesandeid täita. Töökorraldus peab olema kirjalikult fikseeritud ja selgelt kommunikeeritud nii tööandja kui töötaja poolt, et vältida segadust ja töövaidlusi.